ФУНКЦІОНАЛЬНО-СТИЛІСТИЧНИЙ ПІДХІД ДО ВИВЧЕННЯ ГРАМАТИКИ ЯК ЗАПОРУКА РОЗВИТКУ МОВЛЕННЄВИХ УМІНЬ УЧНІВ ПОЧАТКОВИХ КЛАСІВ - Третяк, Наталія Володимирівна; Мартіна, Олеся Володимирівна; Гордійчук, Мар'яна Сидорівна (Педагогічна освіта: теорія і практика, 2020)
У статті проаналізовано зміст функціонально-стилістичного підходу до вивчення граматики в початковій школі; важливі напрями реалізації завдань мовно-граматичної й мовленнєвої освіти учнів молодшого шкільного віку; суть методичного підходу до мовної освіти молодших школярів та їхнього мовленнєвого розвитку. Проаналізовано останні дослідження й публікації щодо функціонально-стилістичного підходу до навчання мови, визначено мету та завдання статті, методи дослідження. У статті окреслено низку питань, присвячених висвітленню в сучасній лінгводидактичній літературі стану дослідження проблеми розвитку мовленнєвих умінь молодших школярів, що дає підстави створювати відповідну систему розвитку мовлення, удосконалювати способи й засоби навчання. Підґрунтям вивчення мовних явищ у системі комунікативного розвитку молодших школярів можуть бути компетентнісний, комунікативно-діяльнісний і функціонально-стилістичний підходи. Основна увага зосереджена на функціонально-стилістичному аспекті, в основі якого лежить принцип цілісного вивчення мови й мовлення. Суть функціонально-стилістичного аспекту вивчення української мови ґрунтується на взаємозв'язках функціональної стилістики з іншими розділами курсу: фонетикою, лексикою, граматикою. У функціональній стилістиці, як відомо, досліджуються мовні явища з боку їхнього функціонування, вона відрізняється від граматики тим, що розглядаються виражальні можливості мови. У статті також описано комунікативний підхід до навчання української мови як складного багатопланового процесу, визначено його сутність та зміст. Для засвоєння мовних знань у функціональному аспекті, для усвідомлення учнями функцій граматичних форм і категорій, їхніх комунікативних можливостей у рамках методу спостережень над мовним матеріалом подано мовні вправи аналітичного характеру, які пропонуємо використовувати в початковій школі. Зроблено висновки та описано можливі перспективи подальших досліджень у зазначеному напрямі.