(untitled) (Педагогічна освіта: теорія і практика, 2024)
У статті розглянуто дієві механізми впливу міжнародної академічної мобільності на покращення якості володіння іноземними мовами здобувачами вищої освіти та науково-педагогічними працівниками, зокрема у Кам’янецьПодільському національному університеті імені Івана Огієнка. З’ясовано ступінь достатньої зацікавленості та/або належної здатності до навчання здобувачів КПНУ в умовах міжнародної академічної мобільності шляхом аналізу проведеного опитування. Визначено інституційний потенціал впровадження міжнародної академічної мобільності у К-ПНУ, а також досліджено характеристики освітньо-наукового середовища К-ПНУ як платформи забезпечення володіння іноземними мовами у контексті якісних та кількісних показників міжнародної академічної мобільності, участь у якій потребувала конкуретноспроможності щодо достатнього рівня володіння іноземними мовами (англійською, німецькою, польською) та успішно реалізувалась для переважної більшості спеціальностей К-ПНУ у межах Програми ЄС Еразмус+. Продемонстровано ефективну діяльність К-ПНУ щодо реалізації завдань Стратегії інтернаціоналізації, яка має на меті активізувати створення та впровадження спільних із зарубіжними партнерами освітніх і наукових проєктів та програм, і як результат – підвищувати якість іншомовної підготовки фахівців, що відкриває можливості обміну досягненнями національних освітніх установ на глобальному полі професійної реалізації, розвитку наукового потенціалу та значно пришвидшує входження ЗВО України у європейські освітні та економічні процеси як активних учасників. Програмам міжнародної академічної мобільності в реалізації цих амбітних завдань, які мають стати однією з фундаментальних платформ мотивації щодо вивчення іноземних мов здобувачами вищої освіти, надано особливі інструменти заохочення.